![21909](https://i0.wp.com/img.utrop.no/wp-content/uploads/2013/03/21909.png?resize=652%2C457&ssl=1)
Foto: VOX Statistikkbank
- Eventyrlige Leila - 08.09.2013
- – Niqabforbud strider med menneskerettighetene - 03.09.2013
- Assad kapret kremjobben - 31.08.2013
I løpet av de siste årene har det vært en økning i antallet innvandrere som tar norskkurs. Den største økningen har vært blant de som ikke har rett på gratis norskopplæring og som betaler ut av egen lomme.
– Vi opplever at vi har langt større pågang. Omtrent halvparten har ikke rett til gratis opplæring. Antallet som betaler ut av egen lomme har hatt en økning fra 2011 og fram til nå. Dette skyldes særlig den store arbeidsinnvandringen fra EU-land, men også utenfor EU. Det er en liten, men betydelig økning også blant de som har rett til norskopplæring. Men den viktigste økningen er blant “betalingselevene”, sier Torill Madsen Brandser, leder for Voksenopplæringen i Oslo, til Utrop.
Brandser forteller at mange av betalingselevene som kommer fra kriserammede EU-land, som Spania, Hellas og Italia.
For å kunne få en assistentstilling på sykehus, kreves det for eksempel norskprøve 3.
– Vi ser at de som ikke er omfattet av retten, selv om vi er et billig tilbud, så blir det for dyrt for dem. Mange ønsker å ta mer kurs, men har rett og slett ikke råd. I noen tilfeller er det arbeidsgiveren som betaler. De største gruppene “betalingselever” er arbeidsinnvandrere fra Polen og Filipinene.
Mange arbeidsinnvandrere som kommer for eksempel fra Spania og som ikke kan engelsk, sliter med å få jobb. Men dersom man kan engelsk, blir det med en gang lettere å få jobb, forteller Brandsen;
– Kan du engelsk, er det ikke sikkert at arbeidsgiveren spør etter norskopplæring. Men for mange er det allikevel viktig å kunne norsk, spesielt for de som skal søke om permanent bosetting og senere statsborgerskap.
– Det er en stor interesse for å lære seg norsk. Av de som er omfattet av opplæringsretten til å lære seg norsk, opplever vi at over 90 prosent kommer og ber om opplæring. De aller fleste fullfører pliktdelen sin på enten 300 eller 600 timer. En forklaring på den store interesse for å lære seg norsk, kan forklares ved at flere arbeidsgivere etterspør i dag at man skal kunne noe norsk. Dermed blir det viktigere for folk å fullføre. For å kunne få en assistentstilling på sykehus, kreves det for eksempel norskprøve 3, som er et ganske høyt skriftlig nivå.