![halima.jpg](https://i0.wp.com/img.utrop.no/wp-content/uploads/2021/10/5949669.jpg?resize=696%2C431&ssl=1)
Foto: limnett.no
- Brukte rullestol i tre uker for å forstå karakteren - 08.02.2023
- Nye regler skal hjelpe ikke-digitale bankkunder - 14.09.2022
- Produksjonsfeil på nasjonale ID-kort – leveringstiden øker - 12.09.2022
– Mitt indre Atlas har kostet meg blod, svette, tårer og søvnløse netter, skriver den danske sosialdemokratiske politikeren på Facebook i forbindelse med lanseringen av boken.
Forlaget Impact Press omtaler den som en innvandrerkrønike, og Ingalill Sandal i LIM har følgende å si om selvbiografien.
– Det er en bok som kan bevisstgjøre oss alle om den usynlige negative kontrollen og mangelen på valgfrihet, som mange unge vokser opp med, kanskje i ditt nabolag, skriver nestlederen på Facebook.
En tung straff å bære
Da Halima var tolv år gammel reiste familien til Marokko, nærmere bestemt en fattig, liten landsby ved foten av Atlas-fjellene. En landsby foreldrene hadde forlatt vel vitende om at det ikke fantes en fremtid der. To måneder senere reiser alle hjem til Danmark, bortsett fra Halima.
I likhet med myten Atlas hviler det fra det øyeblikket et stort ansvar på den unge pikens skuldre. Atlas, som på gresk betyr den som holder ut, fikk i straff å bære himmelen på sine aksler for å ha kjempet mot gudene.
I et arrangert ekteskap slites Halima som ble født med ben i nesa, men oppdratt til å være stille, mellom to motsetninger. I boken er hun nådeløs i sitt portrett av ensomheten og skammen hun var underlagt som jente og hustru. Trebarnsmoren er tydelig på hvorfor boken er nødvendig og hvem som er den implisitte leser.
– Den er primært skrevet til mine barn, men også til kvinner og menn som stille kjemper en kamp for å bli hele og selvstendige kvinner.
For alle som kjemper mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold, poengterer Halima El Abassi i innlegget sitt hvor essensielt det er med gode ledestjerner.
– Boken er skrevet for å tenne lys og håp hvor det er mørke og smerte.
Klassereisen
I dag befinner hovedpersonen seg langt unna en ufrivillig passiv samfunnsrolle. På CVen hennes står det oppført flere akademiske stillinger, samt styreverv. både i Norge og Danmark.
Selvbiografien går hånd i hånd med forskningen hennes. Blant annet var hun doktorgradsstipendiat ved Oslo Met, hvor hun forsket på sosial kontroll og æresrelatert vold. Da regjeringen i høst nedsatte et nytt utvalg som skal utrede de juridiske problemstillingene i saker som gjelder fagfeltet hennes, var Halima El Abassi en naturlig kandidat. Hun har allerede sittet to år i Rådet for etniske minoriteter i Danmark.
i disse dager står Halima El Abassi midt i en valgkamp for Socialdemokratiet. I november er det kommunevalg i Danmark. 43-åringen stiller som kandidat i Gentofte, en forstad til København som kjent for å være et sted for de velstående. I et innlegg på Facebook forklarer hun sitt politiske engasjementet.
– For meg handler politikk om å være på øyenivå med de man prøver å hjelpe.
Av politiske hjertesaker står integrering, sysselsetting, eldre og ensomhet høyt på listen.
– Flyktninger og innvandrere må være i sysselsetting og / eller utdanning, det er rammene for integrering. Sysselsetting av innvandrerkvinner vil hindre negativ sosial kontroll.