![21592](https://i0.wp.com/img.utrop.no/wp-content/uploads/2013/03/21592.jpeg?resize=696%2C466&ssl=1)
Foto: Shane Global Language Centres
- Hani Hussein – fra FN til Latter Live - 16.12.2021
- Mislyktes med å nå alle gruppene med koronainformasjon - 14.12.2021
- Negar Bajoghli: – Jeg følte at jeg måtte gjøre noe - 08.12.2021
I artikkelen «Revisiting the Integration Hypothesis: Correlational and Longitudinal Meta-Analyses Demonstrativ the Limited Role of Acculturation for Cross-Cultural Adaptation», publisert i tidsskriftet Psychological Science, går UiO-forskerne Kinga Bierwiaczonek og Jonas R. Kunst i rette med teorien om at integreringsstrategien gir best tilpasning for innvandrere, både sosiokulturelt og psykologisk, skriver forskningsmagasinet Apollon.
Forskerne har kjørt dataene fra 20 tidligere studier av integrering gjennom nye statistiske metoder. Resultatet var overraskende.
– Vi finner svært små effekter. Og de varierer. I noen studier er konsekvensen av integrering marginalt positiv, i andre litt negativ. Resultatene gir ingen innsikt i den reelle effekten av integrering når de er små og spriker på den måten, sier UiO forsker Kinga Bierwiaczonek.
Må starte på null igjen
Forskerne sier at de må starte på null igjen med studier som faktisk undersøker årsaker og virkninger i tilpasning av innvandrere.
Integreringsstrategien antas generelt å være den som gir best tilpasning både sosiokulturelt og psykologisk, basert på en rekke studier de siste tiårene.
– Den er svært appellerende og sier: tilpass deg, og det vil gå deg godt. Dette har gjort at den har svært mye støtte. Folk er rett og slett knyttet til den, sier Bierwiaczonek.
I Norge ser vi blant annet dette ved at NAV har utviklet en modell for integrering av flyktninger i samarbeid med forskere fra Høgskolen Innlandet.
Les hele saken i forskningmagasinet Apollon.