![13783](https://i0.wp.com/img.utrop.no/wp-content/uploads/2018/05/13783.jpeg?resize=696%2C380&ssl=1)
Foto: Pressebilde
Mens land som Polen og Slovenia har redusert familiefattigdommen med mer enn 30 prosent fra finanskrisen og fram til 2021, har den økt med over 10 prosent i Norge.
Norge er på 35. plass av de totalt 39 EU- og OECD-landene som er med i undersøkelsen. I totale tall er Norge likevel ett av landene med lavest barnefattigdom, bare slått av Danmark, Slovenia, Finland og Tsjekkia.
I rapporten heter det at rike land – som Norge – ikke utnyttet den stabile veksten fra 2014 til 2021 til å løfte barn ut av fattigdom.
Tapt mulighet
Unicef kaller det en tapt mulighet for Norge og mange andre rike land.
– Selv om tidene ble stadig bedre her i Norge etter den forrige økonomiske krisen, bygget ikke myndighetene opp gode sosiale støtteordninger tidsnok til å ruste oss for en ny krise. Som vi jo ser i dag, rammer den nye krisen lavinntektsfamilier ekstra hardt, sier Kristin Oudmayer, som er direktør for barns rettigheter i Unicef Norge.
– Hadde regjeringen valgt å prioritere lavinntektsfamilier høyere i denne tiårsperioden, kunne enda flere barn hatt et bedre liv nå, sier hun.
Ifølge rapporten levde 1 av 8 barn (eller 12 prosent) i Norge i relativ fattigdom i snitt mellom 2019 og 2021.
Det er flere enn i Danmark (9,9 prosent) og Finland (10,1), men færre enn i Sverige (18 prosent).
Seks millioner løftet ut av fattigdom
Totalt har antallet barn som lever i fattigdom i EU og OECD-landene blitt redusert med 8 prosent fra 2014 til 2021. Det betyr at seks millioner barn er løftet ut av fattigdom.
Likevel lever fortsatt 69 millioner barn i disse landene i familier med lav inntekt.
I Norge er det en økning i familiefattigdommen fra 2012/14 til 2019/21 på 10,1 prosent. Vi er i bunnsjiktet sammen med Frankrike, Sveits, Storbritannia og Island.
– Dette er altfor høye tall. Forskning viser at det å vokse opp i fattigdom kan følge barnet livet ut. Det påvirker barnas mulighet til å lykkes på skolen, ha god helse, sunt kosthold og å være med på fritidsaktiviteter. Og det er skambelagt og gir barna mindre håp for framtiden, sier Oudmayer.
Norske barn med bare én forsørger, har over fem ganger så stor risiko for å havne i fattigdom som dem med to forsørgere.
110.000 barn
Oudmayer sier det er gledelig at det gjøres tiltak som å øke barnetrygden.
– Men det er dessverre ikke nok, selv om det blir en økning i statsbudsjettet for 2024. Nylig påpekte en ekspertgruppe at barnetrygden må dobles for å kunne løfte 70.000 barn ut av fattigdom, sier hun.
Rundt 5.000 færre barn ble registrert som fattige i Norge i 2021, i forhold til 2019 og 2020, ifølge Statistik sentralbyrå. Det er en nedgang fra 115.000 barn til 110.700 barn.
– Men 110.000 barn som lever i fattigdom i Norge er fortsatt altfor mange – flere enn i hele Drammen kommune. Og dyrtiden fortsetter, så dette må politikerne setter øverst på dagsordenen, sier Oudmayer.